Tea Hoffrén
Valtakunnallinen vammaisneuvosto
Liiku terveemmäksi esteettä, Mikkeli 7.10.2015

Miten kunnan vammaisneuvosto voi vaikuttaa esteettömyyteen?

Vammaisneuvostot

Valtakunnallinen vammaisneuvosto on viranomaisten ja järjestöjen yhteistyöelin. Sen tehtävänä on edistää vammaisten ihmisten ihmisoikeuksien toteutumista kaikilla elämänaloilla niin kansainvälisesti, kansallisesti kuin paikallisestikin. Valtakunnallinen vammaisneuvosto vaikuttaa yhteiskunnalliseen suunnitteluun ja päätöksentekoon tekemällä aloitteita ja kannanottoja sekä antamalla lausuntoja. Se järjestää koulutuksia ja tiedottaa vammaispoliittisesti ajankohtaisista asioista sidosryhmille, joista erityisen tärkeitä ovat kunnalliset vammaisneuvostot.

Kunnallinen vammaisneuvosto on vastaava yhteistyöelin kunnassa. Kunnallisten vammaisneuvostojen tehtävänä on edistää ja seurata kunnallishallinnon eri aloilla tapahtuvaa toimintaa vammaisten henkilöiden kannalta. Kunnalliset vammaisneuvostot kokoavat yhteen kunnan vammaisyhdistykset ja viranomaiset. Neuvosto voi tehdä aloitteita, ottaa kantaa ja antaa lausuntoja. Tärkeää on tiedonvaihto ja vammaisten ihmisten asiantuntemuksen kanavoiminen kunnan päätöksenteon ja suunnittelun pohjaksi. Tärkeää on myös se, että vammaisneuvostossa on edustettuina tai tarvittaessa kutsuttuna eri hallinnonalojen edustajia niin että vammaisneuvoston asiantuntemus saadaan kanavoitua läpileikkaavasti kaiken kunnassa tehtävän vammaisia ihmisiä koskevan päätöksenteon tueksi.

Tällä hetkellä kunnalla ei ole velvollisuutta asettaa vammaisneuvostoa. Vammaispalvelulaissa säädetään, että kunnanhallitus voi asettaa vammaisneuvoston. Kunnille on kuitenkin tulossa uuteen kuntalakiin perustuva velvollisuus perustaa vammaisneuvosto. Tältä osin uusi kuntalaki tulee voimaan 1.6.2017. Kunnan on lain mukaan perustettava vammaisneuvosto ja annettava sille mahdollisuus vaikuttaa kunnan eri toimialojen toiminnan suunnitteluun, valmisteluun ja seurantaan asioissa, joilla on merkitystä vammaisten henkilöiden hyvinvoinnin, terveyden, osallisuuden, elinympäristön, asumisen, liikkumisen tai päivittäisistä toiminnoista suoriutumisen taikka heidän tarvitsemiensa palvelujen kannalta. Tämä muutos tulee jatkossa vahvistamaan vammaisneuvostojen asemaa kunnissa.

Kunnallisen vammaisneuvoston roolista esteettömyyden edistämisessä

Kunnallisella tai alueellisella vammaisneuvostolla on tärkeä tehtävä vammaisia henkilöitä koskevan paikallisen tiedon tuottamisessa. Monet vammaisneuvostot arvioivat esimerkiksi uudet kunnan rakennushankkeet esteettömyysnäkökulmasta ja tekevät esteettömyyskatselmuksia vanhoihin kohteisiin. Vammaisten ihmisten kokemukset esteellisistä ratkaisuista on tärkeä välittää kunnan tietoon, jotta asioihin voidaan reagoida. Vammaisneuvoston oma aktiivisuus on usein tärkeää.

Hyvin toimiva yhteistyö kunnan kanssa hyödyttää molempia osapuolia. On tärkeää ja lopulta myös taloudellisempaa antaa vammaisneuvostolle mahdollisuus osallistua asioiden käsittelyyn jo suunnitteluvaiheessa, jotta esimerkiksi esteellisiä ratkaisuja ei tehdä. Hyvässä yhteistyössä tieto kulkee saumattomasti molempiin suuntiin: vammaisneuvosto tuo itse aktiivisesti esiin havaitsemiaan epäkohtia ja vammaisneuvosto tunnetaan, ja se osallistetaan kaikilla hallinnonaloilla tehtävään suunnitteluun ja päätöksentekoon. Yhä vieläkin vammaisten ihmisten asiat nähdään liian helposti vain sosiaali- ja terveyspuolen asioina, vaikka ne tulisi huomioida kaikilla hallinnonaloilla.

Tärkeää on saattaa kunnan viranhaltijoiden ja päättäjien tietoon päätöksenteon tueksi esteettömyyteen liittyviä faktoja. Kuten tiedämme, esteettömät ratkaisut eivät hyvin suunniteltuina ole juurikaan esteellisiä kalliimpia. Sen sijaan valmiiseen rakennukseen tehtävät muutostyöt voivat olla kalliita. (Ympäristöministeriön raportteja 2009:10) Esteellisyys aiheuttaa lisäksi monenlaisia välittömiä ja välillisiä kuluja, jotka tulee ottaa huomioon arvioitaessa esteettömyyden kustannusvaikutuksia.

YK:n vammaissopimus vaikuttamisen tukena

Eduskunta on 3.3.2015 hyväksynyt YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen. Sopimuksen myötä vammaisten henkilöiden oikeudet ovat yhä vahvemmin nähty ihmisoikeuksina. Sopimuksessa korostetaan esteettömyyttä läpileikkaavana periaatteena ja yleisiä palveluita, jotka ovat saavutettavia myös vammaisille henkilöille. 

Keskeiset artiklat päivän aiheen kannalta:
•	Sopimuksen 9 artikla käsittelee esteettömyyttä.
•	Sopimuksen 19 artikla käsittelee elämistä itsenäisesti ja osallisuutta yhteisössä.
•	Sopimuksen 30 artikla käsittelee osallistumista kulttuurielämään, virkistys- ja vapaa-ajan toimintaan ja urheiluun. 

YK:n sopimuksen vammaiskäsitys lähtee ajatuksesta, että vammaisuus on kehittyvä käsite ja että vammaisuus on seurausta vuorovaikutuksesta vammaisten henkilöiden sekä asenteista ja ympäristöstä johtuvien esteiden välillä, joka estää näiden henkilöiden täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisen yhteiskuntaan yhdenvertaisesti muiden kanssa. 

YK:n sopimuksessa käsitellään myös kaikille sopivasta suunnittelua. Tällä tarkoitetaan tuotteiden, ympäristöjen, ohjelmien ja palveluiden suunnittelua sellaiseksi, että kaikki ihmiset voivat käyttää niitä mahdollisimman laajasti ilman mukautuksia tai erikoissuunnittelua. Kaikille sopiva suunnittelu on loistava tavoite kaikessa kunnan toiminnassa, ja vammaisneuvostolla on tärkeä rooli, jotta vammaisten ihmisten erityistarpeet tulevat huomioiduiksi suunnittelussa. Mitä vähemmän esteitä on, sitä vähemmän on tarvetta erityisratkaisuille ja erityispalveluille.

Lisätietoja:

Valtakunnallisen vammaisneuvoston sivuilta löytyy lisätietoa toiminnastamme ja ajankohtaisista asioista:
www.vane.to

YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva yleissopimus:
http://www.ykliitto.fi/sites/ykliitto.fi/files/ykn_vammaissopimus_uudistettu_painos_2012.pdf